\documentstyle[czech,a4,12pt]{article}
\begin{document}

\title{\underline{Opatstv� Saint Gallen}}
%\author{Miroslav �lechta}
%\date{\today}
\date{\empty}

\maketitle

% toto jsou pozn�mky, kter� jsem sepsal na z�klad� sv�ch v�pisk� z v�stavy Um�n� opatstv� St. Gallen. V�stava
% se konala na p�elomu srpna a z��� 1998 v premonstr�tsk�m kl�te�e na Strahov�. 
% na v�stav� jsem byl dne 11. z��� 1998

\section{Za��tky kl�tera}

Za��tky kl�tera St. Gallen (Sv. Havel) jsou spojeny s osobou irsk�ho mnicha Gallena, kter� 
roku 610 p�i�el do �dol�
Steinachu s mnichem Kolumbanem. Kolumbanus pokra�oval v cest�, ale Gallen onemocn�l a musel z�stat na m�st�.

O dva roky pozd�ji, v r. 612, zalo�il Gallen
v Arbovsk�m lese poustevnu a z�hy kolem sebe soust�edil skupinu mlad�ch mu��, kte�� jej
byli p�ipraveni n�sledovat. Z t�to poustevny postupn� vznikl kl�ter a opatstv�. 

Nejstar�� �ivotopisy mnicha Gallena poch�zej� z doby n�kolika des�tek let po jeho smrti.

V roce 719 Otmar, vzd�lan� Aleman vychovan� v rom�nsk�m Churu, zalo�il nad Gallenov�m hrobem kl�ter
se spole�n�m �ivotem, kter� v roce 747 z popudu Karlomana a Pipina p�ijal benediktinskou �eholi. U� od sam�ho
po��tku dokl�daj� zcela unik�tn� zachoval� listiny a dokumenty donace majetku, v t� dob� samoz�ejm� t�m��
v�hradn� v podob� pozemk�. 

Velice z�hy vypukly spory mezi kl�terem a sv�tskou moc�, kter� vyvrcholily zat�en�m Otmara, jeho uv�zn�n�m a
posl�ze vypuzen�m ze zem�. Mnich Otmar zem�el ve vyhnanstv� na r�nsk�m ostrov� Werdu 16. listopadu 759.

Pom�rn� rychle vznikly spory s Kostnic�, pod jej�� pravomoc, konkr�tn� pod pravomoc kostnick�ho biskupa, 
kl�ter spadal. P���inou vzniku spor� byl majetek. Z d�vodu rozs�hl� vlny donac� toti� nastala
situace, kdy pod��zen� kl�ter spravoval rozs�hlej�� pozemkov� majetek ne� nad��zen� biskupstv�.

V�sledkem t�chto spor� bylo �pln� osamostatn�n� opatstv� St. Gallen zpod kostnick� spr�vy (r. 818) a 
velk� rozkv�t kl�tera, kter� vrcholil v IX. a X. stolet�.

Z roku 825 poch�z� prvn� zachovan� {\it ide�ln�} pl�n kl�tera. Ten mimo jin� ukazuje i existenci dvou �kol,
tak zvan� �koly vnit�n� a vn�j��. �ivot v nich popisuje dosti podrobn� krom� �ady zachovan�ch listin �i spis�
k sedmero svobodn�m um�n�m tak� rukopis {\bf \uv{Casus Sancti Galli}} od Ekkeharta IV. Na z�klad� t�chto 
p�semn�ch pam�tek lze ��ci, �e vnit�n� �kola se zam��ovala p�edev��m na v�chovu mnich�, zat�mco vn�j��
�kola si kladla za c�l v�chovu �lechtick�ch syn�. �koly m�ly na tehdej�� dobu jist� v�te�nou �rove�, mezi
u�iteli figurovaly tak v�razn� osobnosti tehdej�� intelektu�ln� elity jako nap�klad Iso, irsk� mnich 
Marcellus, Ratpert, Tuotilo, Gerald, Notker zvan� N�mec a jin�. Mezi ��ky bychom pak na�li
t�eba biskupa Ulricha z Augsburgu.

\section{�kolsk� syst�m}

Zp�sob v�uky byl v kl�te�e St. Gallen, jako tehdy na v�ech c�rkevn�ch �kol�ch (a je d�le�it� p�ipomenout, �e
jin� ne� c�rkevn� �koly neexistovaly; c�rkev m�la absolutn� kulturn� monopol), zalo�en na
opakov�n� antick� vzd�lanosti, respektive toho, co z n� po p�du ��msk� ���e v Evrop� zbylo. K n� se je�t� v
St. Gallen i jinde p�ipojovaly dal�� ran� spisy, nap�. Cassiodorovy pr�ce ve Vivariu.

Z�kladn� �i �vodn� kurzy, kter� musel absolvovat ka�d� student, se d�lily na dv� skupiny, tak zvan� 
{\bf trivium} a {\bf quadrivium}, kter� dohromady tvo�ily sedmero svobodn�ch um�n�:
\begin{description}
\item[trivium] -- obsahovalo gramatiku, r�toriku a dialektiku. V St. Gallen se dodnes zachovalo mnoho
u�ebnic, podle kter�ch u�itel� p�edn�eli. Hojn� se u��valo {\bf \uv{Etymologi�}} Isidora ze Sevilly, kter�
p�edstavovaly jak�si kompendia ve�ker�ho v�d�n� VI. a VII. stolet�.
\item[quadrivium] -- se skl�dalo z aritmetiky, geometrie, astronomie a hudby. P�edstavovalo tedy jak�si
obecn� kurz p��rodn�ch v�d. V p�edn�k�ch konan�ch v r�mci quadrivia se nejv�razn�ji navazovalo na
zachovan� zbytky antick� vzd�lanosti. Za pozn�mku stoj� skute�nost, �e mnich Notker zv. N�mec p�elo�il mnoho
pas�� z d�l antick�ch autor� do rodn� staron�m�iny a stal se mj. zakladatelem staron�meck� v�deck� 
terminologie. Pozoruhodn� na prvn� pohled je tak� skute�nost, �e sou��st� quadrivia byla hudba, kter� 
zd�nliv� do jinak jednolit� p��rodov�deck�ho zam��en� quadrivia p��li� nezapad�. Je ale t�eba si uv�domit, �e
hudba se v r�mci quadrivia studovala v�razn� v�decky, sp��e jako obor velmi bl�zk� matematice. Muzik�ln�
str�nka v�ci teprve postupn� z�sk�vala na v�ze, jak se rozv�jel a zdokonaloval ch�rov� zp�v a postupn�
vznikal notov� z�pis. Z�klady t�to zd�nliv� p�ekvapiv� tradice sahaj� a� do obdob� antick�ho �ecka, k 
Pythagorejc�m. Ti, zn�mi svou fascinac� ��sly, zkoumali hudbu �i respektive t�ny p�edev��m z matematick�ho
hlediska, a st�edov�k tento jejich pohled p�ejal. Pod ran� st�edov�k�m pojmem {\it hudba} bychom si tedy 
m�li p�edstavit sp��e matematickou discipl�nu zkoumaj�c� kmity strun r�zn� d�lky ne� muzik�ln� podstatu t�n�.
\end{description} 

V kl�te�e St. Gallen v�ak muzik�ln� str�nku hudby nepodce�ovali. Zachovalo se mnoho rukopis�, 
v�etn� spis� obsahuj�c�ch notov�
z�znam, tak zvanou \uv{neumu}. Postupn� vznikal a rozv�jel se ��ste�n� v�cehlas� zp�v, kter� hr�l v�znamnou
roli a� do obdob� baroka, tedy prakticky tis�c let.

{\bf Astronomie} v pojet� st�edov�ku, zejm�na ran�ho a ��ste�n� vrcholn�ho st�edov�ku, t�m�� 
dokonale kop�rovala to, co v Evrop� zbylo z antick� tradice. Pr�ce autor� i opisova�� byla z velk� ��sti
anonymn�, spo��vala sp��e v komentov�n� klasick�ch autorit �i sepisov�n� kompendi� a encyklopedi�. Vlastn�ch
tv�r��ch p��nos� bylo minimum.
 
Jen velmi pomalu se do Evropy dost�valy antick� poznatky. Antick� d�dictv� v Evrop� bylo omezen� a spojen�
s isl�msk�m sv�tem, kde se starov�k� d�la zachovala v arabsk�ch p�ekladech, neexistovalo. Teprve v X. stol.
s k�i��ck�mi v�pravami a s expanz� arabsk� ���e na Pyrenejsk� poloostrov se otev�r� kulturn� spojen�
k�es�ansk�ho sv�ta s isl�msk�m a antick� d�dictv� se kone�n� dost�v� do Evropy. P�esto teprve vrcholn� a 
pozdn� st�edov�k p�in�� nov� rozvoj astronomie (Regiomontanus, Kopern�k)

{\bf Medic�na} -- snad trochu paradoxn� se j� kladl o n�co men�� d�raz ve v�uce ne� v praxi. 

{\bf Teologie} byla jednozna�n� vrcholem v�ech v�d. V r�mci mni�sk�ho �ivota ran�ho st�edov�ku v�ak 
mus�me ch�pat teologii sp��e jako meditaci ({\it lectio divina}, bo�� �ten�) ne� jako v�deckou discipl�nou.
Tou se st�v� a� s n�stupem scholastiky (Tom� Akvinsk�).

\section{P�sa�stv� v opatstv� St. Gallen}

{\it Tres digiti scribunt totum corpusque laborat} - T�i prsty p��� a cel� t�lo pracuje.

\begin{flushright}
R�en� p�sa��
\end{flushright}

\vspace{3mm}

V opatstv� St. Gallen se zachovalo mnoho knih i listin z nejstar�� doby. Je pozoruhodn�, �e v �ad� p��pad� 
existuje vztah mezi osobou opata a tvarem �i typem p�sma. Nap��klad



\begin{center}
\begin{tabular}{|c|c|c|}
\hline
\hline
opat & Styl & P�sa� \\
\hline
\hline
biskup Johannes 760 - 782 & ran� minuskule & Winithar \\
\hline
Gozbert 816 - 837 & alemansk� minuskule & Wolfcoz \\
\hline
Grimald 841 - 872 & st�edn� karolinsk� m. & \\
\hline
Hartmut 872 - 883 & \uv{Hartmutova} minuskule & Hartmut \\
\hline
biskup Salomon 890 - 919 & dekorativn� vyvinut� & \\
                & \uv{Hartmutova} minuskule & \\
\hline
\hline
\end{tabular}
\end{center} 

Knihovna na pl�nu z roku 825 navazuje na ch�r a tvo�� dopln�k k sakristii. Je dvoupodla�n�. V p��zem� je
um�st�na p�sa�sk� d�lna s p�sa�sk�mi pulpity ({\it \uv{sedes scribentium}}), v pat�e jsou ulo�eny knihy.

Dnes jsou karolinsk� rukopisy ulo�eny v barokn� knihovn�. Mimo ni se je�t� nach�z� kl�tern� archiv, kter�
zahrnuje i n�kter� irsk� rukopisy --- {\it \uv{libri scottice scripti}}

\section{Irsk� rukopisy}

V IX. stolet� p�inesli ir�t� mni�i �adu insul�rn�ch rukopis� na nich� lze sledovat um�n� anglosask� kni�n�
malby. Av�ak ne v�echny rukopisy nutn� poch�zej� p��mo z Irska; n�kter� mohly vzniknout na n�kter� z irsk�ch
koloni� na kontinentu.

Ze VII. $ \div $ XII. stol. se na m�st� zachovalo asi 15 rukopis�. A� p�evl�daj� spisy latinsk�, jsou mezi
nimi i �ecko -- latinsk�, n�kde v�ak najdeme i irsk� glosy (!).

\section{Kni�n� malba}

P�edzv�st� kni�n� malby, kter� dos�hlo v St. Gallen v�znamn�ho p��nosu, byla skupina p�sa��, kter� se 
p�ibli�n� r. 770 zformovala kolem Winithora, pozd�ji Wolfcoze. Nejv�t�� rozkv�t kni�n� malby v St. Gallen
pak spad� do IX. a X. stolet�. 

Knihy, pod vlivem merovejsk� tradice, maj� zpo��tku jen m�lo ozdob; ty tvo�� vlastn� jen dost skromn� 
inici�ly. Postupn� bohatstv� nar�st�, vznikaj� i perokresby. Ve druh� pol. IX. stol. dosahuj� formy inici�l
velk�ho bohatstv�. Dokumentuj� to rukopisy, kter� jsou dnes nejenom v St. Gallen, ale i v �enev� a jinde.

\begin{description}
\item[Folchart�v �alt��] -- tento rukopis lze datovat p�ibli�n� do let 872 - 883. Datuje se podle toho, �e
v dob� jeho vzniku vl�dl opat Hartmut. Pergamen tohoto rukopisu nebyl, jak bylo tehdy zvykem, 
pono�en do purpurov� l�zn�, ale plochy pro psan� byly pomalov�ny n�hradn�m purpurem. �alt�� je proslul�
celostr�nkov� n�dhern� zdoben�mi dvoustranami. 
\item[Zlat� �alt��] -- z obdob� kol. r. 900. Obsahuje obrazovou �adu, kterou lze rozlu�tit jen s pomoc� 
cyklick�ho ch�p�n� obraz�. �alt�� p�edstavuje vrchol kni�n�ho um�n�; za opata Salomona III. (890 - 919).
\item[Evangelium longum] --kol. r. 895. Obsahuje ve�ker� �ten� z evangelia pro cel� c�rkevn� rok. 
\item[�enevsk� epistol��] -- X. stol.
\item[Grundisin evangeli��] -- objednavatelem tohoto d�la byla �ena jm�nem Gundis (= Kunegundis = Kunhuta).
Kniha obsahuje zlat� a st��brn� inici�ly, vyskytuj� se rostlinn� a zv��ec� motivy.
\end{description}

Ji� p�ed rok 900 lze dolo�it vysokou �rove� perokresby v iluminac�ch knih o astrologii (Aratovy spisy 
{\bf \uv{Aratea}}, Prudentiovy {\bf \uv{Psychomachia}}.

\begin{itemize}
\item Kol. r. 1000 -- {\bf Hartker�v antifon��} zdoben� jemnou perokresbou.
\item kol. r. 1050 -- mni�i si po��dili pro bohoslu�ebn� ��ely �adu kr�sn� iluminovan�ch gradu�l� a
sakrament���.
\end{itemize}

Obzvlṻ cenn� rukopisy b�valy vkl�d�ny do vazeb s deskami z vy�ez�van� slonoviny. V Staint Gallen jsou 
rukopisy tohoto typu z VI. $ \div $ IX. stol. p�edev��m {\bf \uv{Evangelium longum}}. Pro toto evangelium
vytvo�il univerz�ln� vzd�lan� mnich Tuotilo sv�tozn�m� reli�fy ve slonovin�. Pravd�podobn� se pod�lel i na
{\bf \uv{Zlat�m �alt��i}} (viz. v��e).

D�le se nach�zej� v St. Gallen i staron�meck� texty. Ty jsou v�ak ulo�eny v St. Gallen a� sekund�rn�. 

Staron�m�inu je t�eba ch�pat v souvislosti s latinou -- viz. nap��klad Notkerovy p�eklady z latiny do
staron�m�iny.

\section{Vlastn� tv�r�� pr�ce mnich� v St. Gallen}

V St. Gallen nevznikaly jenom opisy, ale tak� p�vodn� d�la. Pro liturgick� ��ely m�la v�znam p�edev��m d�la
{\bf b�snick�}: stropy, hymny a sekvence.

\begin{itemize}
\item Ratpert -- proslul p�edev��m jako autor hymn�
\item Tuotilo -- tropy
\item Noker Balbulus -- sekvence
\end{itemize}

�etn� doklady lze ov�em jenom t�ko �adit do jednoho ��nru, nap�. Ekkehart IV. napsal {\bf \uv{Liber 
benedictinum}} jenom jako stylistick� cvi�en�.

Obl�ben� byly i hagiografie, p�edev��m �ivoty sv. Havla a Otmara (zde je zji�t�n i pod�l mnich� z Reichenau)
a p�edev��m p��b�hy z kl�tera od po��tk� a� do konce st�edov�ku -- to jsou pr�v� ty ji� v��e zmi�ovan�
{\bf \uv{Casus Sancti Galli}}, na nich� se mj. pod�leli Ratpert, Ekkehart IV., Konr�d z Pf\"{a}fers, pot� 
�ada anonymn�ch autor� a posl�ze Christian Kuchimaistr.

P�eklady �alt��e i pozdn� antick�ch autor� (Boethius {\bf \uv{De consolatione Philosophiae}}, Martianus Capella
{\bf \uv{De nuptiis Philologiae et Mercurii}}, Boethiem do lat. p�elo�en� Aristoteles {\bf \uv{Categoriae}}, 
{\bf \uv{De interpretatione}}) do n�m�iny slou�ily k tomu, aby studenti m�li snaz�� p��stup k p�vodn� 
latinsk�m text�m. T�mito p�eklady tak� Notker zalo�il staron�meck� v�deck� jazyk.

\section{Nov�j�� d�jiny kl�tera}

V obdob� vrcholn�ho a pozdn�ho st�edov�ku zaznamenal kl�ter St. Gallen �padek. Zm�nily se n�bo�ensk�,
politick� i ekonomick� vztahy.

Nov� rozkv�t zaznamenal kl�ter za opata Ulricha R\"{o}sche (zast�val opatskou funkci v letech 1463 - 
1491, p�edt�m v letech 1457 - 1463 zast�val v opatstv� funkci spr�vce, nebo� ��ad opata nebyl obsazen). 
Poch�zel z m칻ansk�ho rodu, vynikal politick�mi i organiza�n�mi schopnostmi. Dok�zal vytvo�it novou
hospod��skou strukturu kl�tera.

Mezi Bodamsk�m jezerem a Willem zalo�il kl�tern� st�t a stal se de facto kn��etem-opatem. V roce 1468
z�skal hrabstv�  Toggenburg. Zajistil pro opatstv� politick� pr�va a upevnil kl�tern� st�t natolik, �e 
dok�zal p�e��t i zmate�nou situaci v obdob� reformace. 

V roce 1451 jeho kl�tern� st�t vstoupil k Spolku a stal 
se co do po�tu obyvatel jeho nejsiln�j��m �lenem. Z�skal c�sa�sk� privilegia a pape�sk� buly potvrzuj�c�
jeho pr�va.

V XV. stol. se osamostatnilo m�sto St. Gallen od kl�tera.

Za druh�ho n�stupce Franze Gaisberga, kter� se sna�il pokra�ovat v Ulrichov� d�le, vznikla v kl�te�e �ada
bohat� iluminovan�ch zp�vn�k�. Auto�i nap�. 
Nicholaus Bertschi z Rorschachu, Kaspar Hertli z Lindau;

Dal�� n�stupci v�novali pozornost bohoslu�ebn� hudb�. Z t�to doby poch�zej� nap�. varhann� rukopisy jist�ho
Fridol�na Sichera.

Po reformaci do�lo v XVII. a� XVIII. stol. k nov�mu rozkv�tu a znovuvybudov�n� kl�tera v barokn�m slohu, 
tak�e v sou�asn� dob� lze na p�vodn� vzhled opatstv� usuzovat jedin� z archeologick�ch vykop�vek.

Ve st�edu pozornosti se dr�� teologie. Doch�z� ke vzniku vlastn� teologick� publikace 
{\bf \uv{Cursus Theologius Sangallensis}}.

V�znamn� je p��nos mil�nsk�ho patricijsk�ho syna C\"{o}lestina Sfondrattiho (salzbursk� profesor). V�noval
 se teologick�mu b�d�n� o ot�zce neposkvrn�n�ho po�et�, vyrovn�nal se s galikanismem.

Op�t se dr�� v centru pozornosti i studium vlastn� kl�tern� minulosti.

{\bf 1798} - konec Spolku znamen� i konec kl�tera, a�koliv ten je form�ln� zru�en a� v r. 1805.
Velk� rada v St. Gallenu zasedala pod patronac� Napoleona Bonaparta a dne 8. 5. 1805 rozhodla o zru�en�
kl�tera v St. Gallen.

\section{Seznam opat� kl�tera v St. Gallenu}

\begin{center}
\begin{tabular}{ll}
Otmar & 719 - 759 \\
Johannes & 759/760 - 782 \\
Ratpert & 782 \\
Waldo & 782 - 784 \\
Werdo & 784 - 812 \\
Wolfleoz & 812 - 816 \\
Gozbert & 816 - 837 \\
Bernwig & 837 - 840/841 \\
Engilbert & 840/841 \\
Grimald & 841 - 872 \\
Hartmut & 872 - 883 \\
Bernhard & 883 - 890 \\
Salomon & 890 - 919 \\
Hartmann & 922 - 925 \\
Engilbert & 925 - 933 \\
Thieto & 933 - 942 \\
Craloh & 942 - 958 \\
{\it Anno} & 953 - 954 \\
Purchart & 958 - 971 \\
Notker & 971 - 975 \\
Immo & 976 - 984 \\
Ulrich I. & 984 - 990 \\
Kerhard & 990 - 1001 \\
Purchard II. & 1001 - 1022 \\
Thietpold & 1022 - 1034 \\
Nortpert & 1034 - 1072 \\
Ulrich II. & 1072 - 1076 \\
Ulrich z Eppensteinu & 1077 - 1121 \\
{\it Lutold} & 1077 - cca 1083 \\
{\it Werinhar} & 1083 - 1086 \\
Manegold z Mammernu & 1121 - 1122 \\
{\it Heinrich z Twielu} & 1121 - 1122 \\
Werinher & 1133 - 1167 \\
Ulrich z Tegerfeldu & 1167 - 1199 \\
Ulrich z Veringeru & 1199 - 1200 \\
Heinrich z Klingenu & 1200 - 1204 \\
Ulrich ze Saxu & 1204 - 1220 \\
Rudolf z G\"{u}ttingenu & 1220 - 1226 \\
\end{tabular}
\end{center}

\newpage

\begin{center}
\begin{tabular}{ll}
Konr�d z Bussnagu & 1226 - 1239 \\
Walter z Trauchburgu & 1239 - 1244 \\
Berchtold z Falkensteinu & 1244 - 1272 \\
Ulrich z G\"{u}ttingenu & 1272 - 1277 \\
{\it Heinrich z Wartenbergu} & 1272 - 1274 \\
{\it Rumo z Ramsteinu} & 1274 - 1277 \\
----------- '' -----------  & 1277 - 1281 \\
Wilhelm z Motfortu & 1281 - 1301 \\
{\it Konr�d z Gundelfingenu} & 1288 - 1291 \\
Heinrich z Ramsteinu & 1301 - 1318 \\
Hiltbold z Wersteinu & 1318 - 1329 \\
Rudolf z Montfortu\footnote{spr�vce} & 1330 - 1333 \\
Hermann z Bonstettenu & 1333 - 1360 \\
Georg z Wildensteinu & 1360 - 1379 \\
Kuno z Stofelnu & 1379 - 1411 \\
Heinrich z Gundelfindenu & 1411 - 1418 \\
Konrad z Pegau & 1418 - 1419 \\
Heinrich z Mansdorfu & 1419 - 1426 \\
Eglolf Blarer & 1426 - 1442 \\
Kaspar z Breitenlandenburgu & 1442 - 1457\footnote{+ 1463} \\
Ulrich R\"{o}sch & 1457 - 1463\footnote{spr�vce} \\
------ '' ------ & 1463 - 1491 \\
Gotthard Giel z Glattburgu & 1491 - 1504 \\
Franz Geisberg & 1504 - 1529 \\
Killian Germann & 1529 - 1530 \\
Diethelm Blarer z Wartensee & 1530 - 1564 \\
Otmar Kunz & 1564 - 1577 \\
Joachim Opser & 1577 - 1594 \\
Bernhard M\"{u}ller & 1594 - 1630 \\
Pius Reher & 1630 - 1654 \\
Gallus Alt & 1654 - 1687 \\
C\"{o}lestin Sfondratti & 1687 - 1696 \\
Leodegar B\"{u}rgisser &1696 - 1717 \\
Joseph von Rudolphi & 1717 - 1740 \\
C\"{o}lestin Gugger z Standachu & 1740 - 1767 \\
Beda Angehen & 1767 - 1796 \\
Pankraz Vorster & 1796 - 1805\footnote{+ 1829} \\
\end{tabular}
\end{center}

\newpage

\begin{center}
\underline{{\bf Seznam vysv�tlivek k tabulce opat� v kl�te�e St. Gallen}}
\end{center}

%\item {\it italikou} jsou ozna�eni protiopati
\begin{description}
\item[{\it italikou}] jsou ozna�eni protiopati
\item[1] Rudolf z Montfortu pouze jako spr�vce
\item[2] Zem�el 1463
\item[3] V letech 1457 - 1463 pouze jako spr�vce, ��ad opata nebyl obsazen.
\item[4] Zem�el 1829
\end{description} 

\section{N�kter� d�le�it� data z d�jin kl�tera St. Gallen}

\begin{center}
\begin{tabular}{ll}
612  & Mnich Gallen (Havel) buduje poustevnu \\
719  & Alemansk� kn�z Otmar zakl�d� kl�ter \\
747  & Na podn�t kr�l� Karlomana a Pipina se zav�d� benediktinsk� �ehole \\
759  & Otmar um�r� ve vyhnanstv�, kl�ter podl�h� jako pozemkov� \\
     & vlastnictv� biskupu kostnick�mu \\
818  & c�sa� Ludv�k Pobo�n� ud�luje imunitn� privilegium a z�izuje tak\\ 
     & samostatn� ���sk� opatstv� \\
833  & Ludv�k N�mec potvrzuje imunitu kl�tera a svobodu volby opata \\
830 - 837 & opat Grimald buduje kl�ter \\
841 - 872 & opat ze St. Gallen je kancl��em a arcikaplanem Ludv�ka N�mce,\\
     & za opata Harmuta doch�z� k rozkv�tu kl�tera \\
854  & Ludv�k N�mec ru�� z�vazky kl�tera v��i Kostnici \\
883  & Karel III. nav�t�vuje a obdarov�v� kl�ter \\
911  & c�sa� Konr�d I. nav�t�vje kl�ter a je p�ijat do modlitebn�ho \\
     & spole�enstv� \\
926  & vp�d Uhr�, zabit� jepti�ky Wiborady \\
937  & po��r kl�tera i p�ilehl� osady \\
964 - 966 & visita�n� komise zav�d� otonskou reformu, \\
     & opat Kerbodo z kl�tera Lorch vyd�v� statuta \\
972  & Ota Velik� s man�elkou Adelheidou, synem Otou II. a snachou \\
     & Theophanou nav�t�vuj� kl�ter\\
971 - 975 & opat Notker dostavuje hradby. Kl�ter t�m z�sk�v�\\
     & m�stsk� r�z\\
1076 & um�r� opat Ulrich, konec �ry rozkv�tu\\
\end{tabular}
\end{center}

\newpage

\begin{center}
\begin{tabular}{ll}
1077 - 1121 & kl�ter se st�v� op�rn�m bodem c�sa�� v politick�m\\
     & boji o investituru\\
1209 & Ota IV. k sob� p�ipout�v� opatstv� \\
1226 - 1234 & konflikt kl�tera s hrab�tem Diethelmem III. z Toggenburgu\\
     & o vlastnictv� Willu, spor kon�� ve prosp�ch kl�tera\\
1247 & opat Berchtold, kter� p�eb�hl k pape�i,  z�sk�v� \\
     & od pape�e Innocence IV. pontifik�lie: mitru, prsten a op�nky \\
1291 & opat Wilhelm d�v� m�stu z�stavu a r�zn� privilegia \\
1314 & rozs�hl� po��r kl�tera i m�sta \\
1354 & c�sa� Karel IV. nav�t�vuje kl�ter a odv�� si ostatky \\ 
     & sv. Otmara do �ech \\
1418 & rozs�hl� po��r kl�tera i m�sta \\
1429 & uzav�en kostnick� m�r. Ukon�en� konfliktu mezi kl�terem \\
     & a Appenzell, kl�ter se vzd�v� mnoha pr�v v prostoru Appenzell\\
1439 & p�ich�zej� mni�i z Kastlu m�sto protestantsk�ch bursfeldsk�ch otc�\\
1451 & opatstv� se st�v� p�ipojen�m �lenem Spolku spolu s m�sty\\
     & Z\"{u}richem, Luzernem, Schwyzem a Glaruzem\\
1468 & kl�ter z�sk�v� hrabstv� Toggenburg\\
1527 - 1532 & v obdob� reformace s�dl� opat ve Willu, Rorschachu a na z�mku\\
     & Wolfurstu u Bregenzu\\
17. - 18. st. & obdob� barokn� v�stavby a druh� vlna rozkv�tu kl�tera\\
1798 & konec spolku, konec opatstv�\\
1805 & form�ln� konec opatstv�: z rozhodnut� Velk� rady m�sta St. Gallen, \\
     & kter� zasedala pod patronac� Napoleona Bonaparta, ukon�ila \\
     & dne 8. 5. existenci opatstv� St. Gallen\\
\end{tabular}
\end{center}
\end{document}
%%% Local Variables: 
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "stgallen"
%%% End: 
