\documentstyle{article}
\begin{document}

{\Large {\bf �ivotopis astronoma Anton�na Strnada}}

\vspace{3mm}

Stepling vybudoval v Klementinu mezi l�ty 1749 - 1777 hv�zd�rnu a
meteorologickou observato�, v n�� od roku 1752, alespo� pokud v�me,
m��il tlak vzduchu, teplotu a mno�stv� sr��ek (star� sr��kov� �ady maj�
od roku 1715 jen Hofdorf-Zwaneburg a od 1725 Padova). Je nasnad�, �e si
k t�mto m��en�m a pokus�m musel sestrojit nebo koupit �adu pom�cek.
Po jeho smrti 1778 tak z�stal v Klementinu jak�si kabinet
meteorologick�ch a astronomick�ch p��stroj�, kter� byl v
pades�t�ch letech 20. stolet� rozd�len z�rove� s expon�ty matematick�ho
muzea mezi Astronomick� �stav �SAV a N�rodn� technick� muzeum.

Klementinskou jezuitskou hv�zd�rnu po zru�en� ��du 1773 p�evzala
univerzita. Hv�zd�rna nesla tehdy n�zev Observatorium regium Pragense
nebo tak� K\"{o}nigliche Prager Sternwarte. Steplingov�m n�stupcem se
stal exjezuita Franti�ek Zeno, kter�ho vyst��dal roku 1774 nadan�
Stepling�v ��k Anton�n Strnad. Klementinsk� observato� pod jeho veden�m
pozorovala a m��ila meteorologickou situaci a v�sledky studia publikovala
v u�en�ch pojedn�n�ch Kr�lovsk� �esk� spole�nosti nauk. Organizovala
pr�ci v nov� vznikl�ch meteorologick�ch stanic�ch a spolupracovala s
Vlasteneckou hospod��skou spole�nost� na vyu��v�n� z�skan�ch poznatk�
v zem�d�lstv� (jen na okraj dod�v�me, �e z podn�tu pr�v� t�to spole�nosti
v letech 1813 - 1814 profesor Franti�ek Schmidt v Klementinu zalo�il
a vedl u�ebn� cukrovarnick� �stav, p�i�len�n� k univerzitn�
chemicko-fyzik�ln� laborato�i) zalo�il Strnad podrobn� den�ky
meteorologick�ch �daj�. Dne�n� meteorologov� a jin� badatel� maj� tedy k
dispozici dv�st�let� unik�tn� meteorologick� pozorov�n� vych�zej�c� z
nem�nn�ho prost�ed� za v�ce ne� dv� st� let...

\vspace{5mm}

Podle: Voit Petr, {\bf Pra�sk� Klementinum}, N�rodn� knihovna v Praze,
Praha, 1990.

\vspace{10mm}

{\large {\bf Strnad Anton�n}}

Strnad Anton�n, mathematik a hv�zd�� �esk�. Narozen 10. srpna 1749 v
N�chod�, zem�el 23. z��� 1799 v Sazen� v Velvar. Studoval gymn�zium v
Hradci Kr�lov� a r. 1763 vstoupil do ��du jesuit�, na�e� u�il jako�to
{\sl magister scholasticus} grammatice, s�m se horliv� zab�vaje
mathematikou. Po zru�en� ��du jesuitsk�ho r. 1773 vstoupil do stavu
sv�tsk�ho a oddal se zcela mathematice a astronomii. R. 1774 byl
jmenov�n adjunktem p�i hv�zd�rn� klementinsk�, r. 1778 prof.
mathematiky a fysik�ln� geografie, r. 1781 p�edstaven�m hv�zd�rny
a prof. astronomie. Pe�oval o zveleben� pra�sk� hv�zd�rny a usiloval o
opravu starom�stsk�ho orloje, ji� provedl podle jeho n�vrhu r. 1787
hodin�� Landesperger. R. 1792 Strnad byl d�kanem fakulty filosofick�,
r. 1795 rektorem pra�sk� university. Strnad byl pro svou velikou
u�enost a osv�cenost velmi v��en a vynikal up��mn�m vlastenectv�m, v
t�ch dob�ch dosti vz�cn�m, a by� i psal sv� �etn� spisy valnou v�t�inou
po n�mecku, jak tehda bylo zvykem, p�ece jazyk mate�sk� m�l u velik�
v��nosti a �ct�. �esk� u�en� spole�nosti byl sekret��em a obec pra�sk�
ud�lila mu pr�vo m��ansk�. Sv� pozorov�n� meteorologick� ukl�dal v
aktech mannheimsk�, berl�nsk� a v�de�sk� spole�nosti meteorologick� i
v publikac�ch �esk� u�en� spole�nosti, v nich� jsou tak� jeho �etn�
rozpravy mathematick�, fysik�ln� a astronomick�.

O sob� vydal: {\sl Vom Nutzen der Sternkunde}, (Praha 1783);
{\sl Oratio de St. Joanne Nep.}, (t. 1783); {\sl Physik.
Witterungskalender}, (t. 1788); {\sl Chronol. Verzeichniss der
Naturbegebenheiten in B\"{o}hmen von Jahre 633 - 1700}, (t. 1790);
{\sl Beschreibung der ber\"{u}hmten Uhr und Kunstwerke am
Altst\"{a}dter Rathause und auf der Sternwarte zu Prag},
(t. a Dr���any 1791), po �esku {\sl Stolet� kalend�� na zp�sob Kr.
Hetvika}, (Praha 1793). Mimo to Strnad redigoval tak� n�kolik let
kalend�� vyd�van� od �esk� spole�nosti hospod��sk�. Srvn. F. J.
Studni�ka, {\sl Bericht \"{u}ber die math. und naturwissensch.
Publikationen der k\"{o}n. bohm. Ges. d.Wiss. w\"{a}hrend ihres
100 j\"{a}hrigen Bestandes} (Praha 1885), t. {\sl O mathem. u�en� na
univ. pra�sk� od jej�ho zalo�en� a� do po�. na�eho stolet�}
(t. 1888).

\end{document}
